Nasilje koje buja i vlast koja ga ne vidi. Propagandisti koji više ne napadaju samo rečima, već i delima. Nedodirljivost podobnih i nezaštićenost običnih. Zloupotreba svega – od velikih nacionalnih tema do roditeljskog bola. Srbija posle 12 godina naprednjačke vladavine.
Autorka: Vera Didanović, novinarka Radara
Maj 2024. godine
Neko se čak i nasmejao majskim propagandim biserima – prizoru poluuplakanog predsednika ogrnutog zastavom dok ga snima razdragana savetnica, ili dočeku kineskog predsednika u terminu Evrovizije. A uopšte nije smešno - propagandisti su počeli i fizički da napadaju.
Pesnicom u glavu, lažima na mozak
Došli smo i do tačke u kojoj lažne vesti više nisu dovoljne: novinara nedeljnika Radar Vuka Z.Cvijića fizički je, 29. maja, u centru Beograda, napao direktor tabloida Srpski telegraf Milan Lađević. Cvijić je medijima objasnio da je samo prolazio ulicom i da je Lađević prvo počeo da ga vređa, a onda mu se uneo u lice i udario ga. Cvijić je rekao da Lađevića poznaje odavno, ali da nisu ni u kakvom kontaktu niti ličnom sukobu. „Pominjao sam ga u tekstu povodom jednog sudskog postupka, o generalu Malešiću i njihovim kontaktima, pa mogu da pretpostavim da je to bio povod“, rekao je Cvijić i dodao da se nada da su kamere radile i da je sve ostalo zabeleženo. Srpski telegraf je još pre policijskog uviđaja objavio verziju prema kojoj je Cvijić napao Lađevića, a sam Lađević je tvrdio da je Cvijić provocirao, a zatim sam pao. Ta verzija forsirana je i na TV Pink, a veliki broj provladinih medija prećutao je događaj. Nalaz lekara sa VMA potvrdio je da je Cvijić dobio povrede u predelu vilice s desne strane. Javni tužilac Nenad Stefanović dao je nalog Prvom osnovnom javnom tužilaštvu da “postupi i utvrdi sve okolnosti pod kojim je došlo do sukoba između dvojice novinara”.
Posledica Vučićeve retorike: Napad na Cvijića osudila su novinarska udruženja i brojni opozicioni političari u Srbiji, Tek posle dva dana oglasila se i ministarka pravde Maja Popović, koja je u pisanoj izjavi rekla da država neće tolerisati napade i nasilje nad bilo kojim građaninom, pa ni napade na novinare. Ona je izrazila uverenje da će nadležni organi u najkraćem roku utvrditi činjenično stanje povodom navedenog događaja. Komitet za zaštitu novinara (CPJ) izrazio je zabrinutost zbog napada na Cvijića i pozvao srpske vlasti da sprovedu brzu i efikasnu istragu o incidentu i pozovu počinioca na odgovornost, rekla je u pisanoj izjavi za Glas Amerike Gulnoza Said, koordinatorka programa CPJ za Evropu i centralnu Aziju. „U Srbiji je okruženje za medije i novinare koji kritikuju postalo toksično, a beležimo porast i fizičkih i onlajn napada na nezavisne novinare. To je rezultat retorike protiv novinara koju koristi predsednik Aleksandar Vučić, državni zvaničnici i državni mediji. Vlasti moraju da preduzmu mere kako bi osigurale bezbednost novinara, kao i punu pravdu u slučajevima ubistava novinara, kao što je slučaj Slavka Ćuruvije", navela je Said. SafeJournalists, Media Freedom Rapid Response i Koalicija za slobodu medija ocenili su da je sve veći pritisak na novinare u Srbiji kulminirao fizičkim napadom na Vuka Cvijića i zahtevom za zatvorskim kaznama za novinare KRIK i Pištaljke.
Sudija protiv KRIK-a: Sudija Apelacionog suda u Beogradu Dušanka Đorđević podnela je čak dve tužbe protiv KRIK-a zbog baze podataka „Prosudi ko sudi“ u okviru koje su novinari KRIK-a istraživali rad pravosuđa, između ostalog i njen rad. Tužbama koje je podnela zajedno sa suprugom osim 760 hiljada dinara odštete, traži i dvogodišnju zabranu rada novinarima i po 10 meseci zatvora – zbog navodne povrede prava na privatnost. Ona čak tvrdi da su je novinari KRIK-a doveli u opasnost i da pomažu kriminalcima da je pronađu. Bazu „Prosudi ko sudi” KRIK je pokrenuo krajem 2020. godine s ciljem povećanja transparentnosti sudstva u Srbiji. Baza je, kako navodi KRIK, nastala upravo iz potrebe da se građani upoznaju sa radom pravosuđa, a u njoj nije objavljeno bilo šta što bi moglo da ugrozi bezbednost sudija. KRIK smatra da je ovo do sada nezabeležen pritisak na rad medija i da predstavlja pokušaj da se novinarima zabrani da izveštavaju o radu i integritetu sudija.
Fotografija vredna dve godine zatvora: Generalni sekretar Veslačkog saveza Srbije Vladimir Antić podneo je protiv novinarske portala “Pištaljka” Snežane Đurić privatnu krivičnu tužbu u kojoj je zatražio da bude osuđena na kaznu zatvora od dve godine „jer je izveštavala o nepravilnostima u rukovođenju Saveza na koje je ukazao uzbunjivač“, javili su mediji. Kako je saopštila Pištaljka, Antić traži kaznu zatvora zbog toga što je uz tekst objavljena njegova fotografija, koja je preuzeta i potpisana sa zvaničnog sajta Veslačkog saveza Srbije. Pored zatvora zbog krivičnog dela ‘neovlašćeno objavljivanje i prikazivanje tuđeg spisa, portreta i snimka’, tužbom traži i da se novinarka krivično osudi za uvredu i plati kaznu od 450.000 dinara, kao i naknadu štete zbog ‘pretrpljenog duševnog bola usled povrede časti i ugleda’ u iznosu od 200.000 dinara. Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) ocenilo je da tužba koju je podneo Antić, „pokazuje više karakteristika“ SLAPP tužbi koje imaju za cilj zastrašivanje i vršenje pritiska na novinare. NUNS ocenjuje da novinarka portala nije prekršila standarde novinarske profesije jer je pisala o Antićevom rukovođenju Savezom, „koje je imalo teške posledice po organizaciju i sportiste, a ne o njegovom privatnom životu“, kao i da je u tekstu korišćena fotografija koja je javno dostupna na sajtu udruženja koje se finansira iz budžeta Srbije.
Pretnje uredniku čačanskog portala: Urednik portala Ozonpress u Čačku Nebojša Jovanović prijavio je čačanskoj policiji pomoćnika gradonačelnika tog grada Miroslava Petkovića zbog pretnji koje mu je uputio na instagramu. Jovanović je rekao agenciji Beta da su pojedini mediji u Srbiji tokom celog jednog dana objavljivali vest da su on, i Ozon media u čijem sastavu radi Ozonpress, dobili 40.000 evra iz fonda Evropske unije za navodno rušenje lokalne vlasti u Čačku. „Takođe sam obavešten da je na instagramu čačanskog funkcionera Petkovića (član Srpske napredne stranke) objavljen tekst iz tih medija, sa mojom fotografijom, uz njegove reči: ‘Nešice, stigli evrići iz Evrope za kampanju protiv Miluna! Pa neće da može!!!'“, rekao je Jovanović. On je dodao da je to shvatio kao „otvorenu pretnju“ pomoćnika gradonačelnika, „jer je u ranijem periodu izveštavao o „aferama“ rukovodstva Grada. Fond za demokratiju EU dodelio je 40.000 evra za medijski projekat u kome učestvuje 15 medija u Srbiji, a Ozon Media je nosilac tog projekta. Jovanović je rekaoda to nije protiv zakona i da je država Srbija najveći korisnik fondova EU, kao i Grad Čačak.
Bez procena stanja bezbednosti Lalić i Gruhonjića: Uprkos obećanju, policija ni nakon dva meseca nije izradila stručnu procenu stanja bezbednosti predsednice Nezavisnog društva novinara Vojvodine Ane Lalić i programskog direktora tog udruženja, univerzitetskog profesora Dinka Gruhonjića, navodi Asocijacija nezavisnih elektronskih medija (ANEM) u svom redovnom mesečnom Monitoringu medijske scene."Apsolutno je neophodno da policija pronađe mehanizam i da garantuje bezbednost Ane Lalić, Dinka Gruhonjića i drugih ugroženih novinara", naveo je ANEM. U saopštenju se podseća da je predstavnik MUP-a u Stalnoj radnoj grupi za bezbednost novinara na redovnom tromesečnom sastanku te grupe, održanom 26. marta, kojem je prisustvovao i ambasador Jan Bratu, šef Misije OEBS-a u Srbiji, rekao da će stručna procena bezbednosti za Anu Lalić i Gruhonjića biti urađena „u narednih 10-15 dana“, ali to nije urađeno. Ana Lalić i Dinko Gruhonjić su ranije izjavili da su dobili privatno obezbeđenje zahvaljujući angažovanju Evropske federacije novinara, nakon stotina pretnji smrću i hiljada šovinističkih uvreda koje su im upućene.
Prosto, prostije, saopštenje SNS: Srpska napredna stranka je u zvaničnom saopštenju Gruhonjića nazvala „Sabahudin“, imenom kojim su ga oslovljavali ultradesničari koji su pretili njemu i njegovoj porodici. „Okupila sе koalicija za pljačkanjе Novog Sada i unižavanjе svеga srpskog, za pravljеnjе pabova u crkvama i slavljеnjе Srba kao gеnocidnog naroda. Sramota jе i imеna im spominjati, ali Novosađani dobro znaju ko su osvеdočеni lopovi poput Borе Solunca Novakovića, Vladе lopingеra Jеlića i srbomrzaca poput unuka Jеvrеma Brkovića, Brajana, i Dinka Sabahudina Gruhonjića“, napisao je novosadski ogranak SNS u saopštenju prepunom najprizemnijih uvreda. Gruhonjić je zbog takvog postupka najavio pokretanje tužbe, a SNS je nastavila da, tokom kampanje, pogrdno govori o njemu i upozorava građane na navodnu opasnost od dolaska “Dinkovih sledbenika” na vlast – iako Gruhonjić nema nikakve veze sa izborima.
UN demantuje tabloide: Neobično ponašanje predsednika Srbije Aleksandra Vučića na sednici Generalne skupštine UN provladini mediji predstavili su kao herojski čin, a iz UN stigao je demanti njihove tvrdnje vezane za predsednikovo korišćenje zastave Srbije. Vučić je posle usvajanja Rezolucije o Srebrenici ogrnuo zastavu, a tabloidi su izveštavajući o tome dodali da je predsednik to uradio uprkos protivljenju predsednika Generalne skupštine UN i obezbeđenja, kojem je navodno odbrusio kada je zahtevalo da skine sa sebe zastavu i htelo da mu je oduzme. „Vučič se ogrnuo trobojkom, obezbeđenje zahtevalo da je skine, on im odbrusio!”, objavio je Alo. „OBEZBEĐENJE TRAŽILO VUČIĆU DA SKINE ZASTAVU! Predsednik uputio moćne reči: Niko na svetu mi neće uzeti moju zastavu!”, naslov je portala Srbija danas, dok portal Una svoj tekst naslovljava sa „Niko mi neće oduzeti moju zastavu”: Slika koja je obišla svet – Vučić ogrnut trobojkom u GS UN”. Iz UN su za Raskrikavanje potvrdili da se to nije desilo, navodeći da je sednica protekla mirno, bez incidenata. Videlo se to i u direktnom prenosu, baš kao što se videlo i koliko je srećna bila medijska savetnica predsednika Srbije dok ga je snimala u pozi uplakanog patriote lica zarivenog u srpsku zastavu. Prenos sednice, inače, ministri u vladi Srbije gledali su zajedno, svi ogrnuti zastavom.
Lažne izjave Save Manojlovića u programu TV Pink: U centralnim informativnim emisijama TV Pink dan i po prikazivan je snimak izjave Save Manojlovića monirane uz pomoć veštačke inteligencije, što je predstavljeno kao „autorska” šala vlasnika te medijske kuće Željka Mitrovića. Lažni snimak Save Manojlovića prikazivan je do trenutka kada je Gradska izborna komisija proglasila listu Kreni-promeni, čiji je on kandidat za gradonačelnika. Zbog emitovanja spornog snimka Regulatorno telo za elektronske medije (REM) pokrenulo je postupak protiv TV Pink.
IPI o uticaju države na vlasništvo medija: Srpskim medijima ne dominiraju tradicionalni oligarhi kao takvi, već pre pojedinci, koji su uz podršku države, postali uticajni medijski moguli. Te ličnosti su uspešno stekle neke od vodećih radio, televizijskih i štampanih medija u zemlji, kao i štamparije, medijske agencije i prava na strane magazine i medije, ocenjuje se u istraživačkom tekstu Međunarodnog pres instituta (IPI) o ulozi vlasnika medija u oblikovanju medijskog okruženja u centralnoj i istočnoj Evropi, objavljenom u maju. Kao pravu ilustraciju tog fenomena, Institut je naveo primer Igora Žeželja, ranije relativno nepoznate figure, koja je preko bliskih odnosa sa državom, postao jedan od najprominentnijih vlasnika medija u Srbiji. IPI navodi da je njegov uspeh, u velikoj meri, posledica raznih mutnih poslovnih partnerstava sa državnom telekomunikacionom kompanijom Telekom Srbija. Prema raznim izveštajima, mediji koje poseduje Žeželj, uključujući i tabloid Kurir, stalno objavljuju vladinu propagandu i dezinformacije, hvaleći predsednika Aleksandra Vučića i vladajuću SNS, a napadajući njihove protivnike, ukazuje se u tekstu.
Kome idu pare građana Niša: Na medijskom konkursu u Nišu prorežimski mediji Vidosava Vitka Radomirovića dobiće skoro 50 miliona dinara iz gradske kase, dok će projekti portala i televizije Zona plus, u vlasništvu sina Bratislava Gašića, građane koštati 18,3 miliona dinara. Dosta para dobiće i Kopernikus, kao i mediji Vitkovih poslovnih partnera. Za ostale ostaje svega nešto više od 8 miliona, javile su Južne vesti. Nije novost da na konkursima za sufinansiranje medijskih projekata u Nišu najviše novca dobijaju Belle Amie, Zona plus, Narodne novine i Kopernikus. Ono što se promenilo u odnosu na prethodnu godinu jesto to što će Vidosav Radomirović za svoje medije dobiti čak 16 miliona dinara više, iako je na raspolaganju isti iznos - 85 miliona dinara.
Mediji Vidosava Vitka Radomirovića dobiće skoro 50 miliona dinara iz gradske kase
Kvalitetni program nije obavezan: U novom Pravilniku za izdavanje nacionalnih frekvencija, REM je izbacio odredbu koja je do sada postojala, po kojoj su televizije obavezne da imaju 20 odsto kulturnog, dečjeg i dokumentarnog programa. U dokumentu REM-a o održanoj javnoj raspravi o novim pravilnicima koji je objavljen 8. maja je navedeno da je više medijskih udruženja, između ostalih, Nezavisno udruženje novinara Srbije i Fondacija Slavko Ćuruvija, podnelo predlog da se odredba o minimalnih obimu kvalitetnog programa unese u novi pravilnik. REM u dokumentu navodi da je taj predlog odbijen. Obrazloženje je da Zakon o elektronskim medijima, kao viši pravni akt, ne obavezuje medije da emituju toliko različitih medijskih sadržaja, pa se to ne može učiniti ni nižim pravnim aktom kao što je pravilnik.
Si Đinping u terminu Evrovizije: Dolazak predsednika Kine Si Đinpinga direktno je prenošen na RTS 1, zbog čega je iznenada prekinut započeti prenos Evrovizije i prebačen na RTS 2. Nakon prenosa dolaska Sija, nastavljen je prenos Evrosonga na prvom kanalu.
Uzalud Milan Stamatović tvrdi da je snimak njegovog obraćanja saradnicima montiran: njegovo objašnjenje o kapilarnim glasovima kao uslovu za posao samo je potvrda onoga što znamo od ranije. A rečenicu kojom je opisao naprednjake potvrđuje i predizborna zloupotreba roditelja dece ubijene u Duboni i Malom Orašju.
“Oni nemaju milosti”
Posle spektakla sa zastavom u Ujedinjenim nacijama (predsednik Aleksandar Vučić koji je gužva, teatralno uranja lice u nju i na kraju je ogrće) i Beogradu (članovi vlade ogrnuti zastavama gledaju direktan prednos sednice iz Njujorka) izgledalo je da ni jedan propagandni potez naprednjačke vlasti ne može predstavljati iznenađenje. Ubrzo je stigao demanti: na završnoj konvenciji SNS uoči lokalnih izbora 2. juna, predsednik Srbije i nosilac svih lokalnih lista stranke zloupotrebio je čak i roditelje neke od devetoro mladih ljudi ubijenih u prošlogodišnjem krvavom piru u Malom Orašju i Duboni. Dvojica očeva, koji su izgubili troje dece, sve vreme su bili pored Vučića, koji je njihovo prisustvo obznanio i za govornicom: “…Izgubili su svoju decu, nema ništa vrednije što neko može da izgubi, a želeli su da večeras budu sa nama zbog zemlje koju ne žele da izgube i nikome je neće dati, i hvala im beskrajno što je večeras ovde”, rekao je, između ostalog, Vučić.
Stamatović strikes again: U poređenju s tim, sve druge zloupotrebe i manipulacije koje je vlast preduzela uoči izbora u Beogradu i lokalnim samoupravama u kojima se nije glasalo u decembru, mogle bi delovati beznačajno – pa čak i odvođenje dece iz vrtića, umesto na predstavu, na događaj koji je prerastao u političku kampanju. Ponovo smo preko medija dobijali vesti o selidbi birača, kupovini glasova, pritiscima i ucenama kojima su izloženi građani. Kao i uoči decembarskih izbora, kada je otkrio pravi razlog održavanja izbora samo u nekim lokalnim samoupravama, posebno se istakao Milan Stamatović, predsednik opštine Čajetina, sada koalicioni partner SNS. Ovoga puta objavljen je tajni snimak njegovog obraćanja saradnicima u kome im objašnjava da za one koji ne budu skupljali sigurne glasove neće biti posla, i izgovara rečenicu koja se odnosi na SNS: “Oni nemaju milosti”. Stamatović je, naravno, naknadno tvrdio da je snimak “montiran”.
Doprinos opozicije: Doprinos razaranju poverenja u politički sistem dala je i opozicija svojim kontradiktornim odlukama i međusobnim sukobima koji ne prestaju, uprkos deklarativnim tvrdnjama o istom cilju, razlikama koje su samo taktičke i neminovnoj saradnji u budućnosti. Tokom drame izazvane obaranjem jednog broja izbornih lista koalicije Biramo i pokreta Kreni-promeni, opoziciona javnost dodatno je zbunjena pričom o usmenom dogovoru s vlastima, prema kome se novousvojene zakonske izmene odnose samo na birače, ali ne i kandidate. Konfuzna priča o bojkotu koji to nije i koji važi u Beogradu, ali ne i drugim lokalnim sredinama, iznedrila je i zanimljiv epilog: neki “bojkotaši” predali su ukupno, širom Srbije, više izbornih lista od nekih zagovornika izlaska na izbore.
55 za 55: Kompletnu sliku uslova pod kojima se održavaju junski izbori u Beogradu dala je Crta u svom izveštaju o dugoročnom posmatranju kampanje za odbornike Skupštine grada, a ovde neka stoji samo glavni zaključak te posmatračke misije - izborni uslovi nisu unapređeni. I jedan gotovo bizaran nalaz: iako je najavljivao da se kampanjom neće baviti, Vučić je opet bio u punoj predizbornoj brzini, pa se za 55 dana javnosti direktno obratio 55 puta.
Jasno je i ODIHR-u: Lokalni izbori u Srbiji 2. juna održaće se u kontekstu nastavljene dominacije vladajuće stranke i predsednika, fragmentacije opozicije, duboko ukorenjene polarizacije i čestih prevremenih izbora, ocenila je Misija za posmatranje izbora Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava OEBS-a (ODIHR) u prvom izveštaju posmatračke misije za period od 30. aprila do 14. maja. Govoreći o formiranju Radne grupe u Skupštini Srbije za sprovođenje preporuka ODIHR-a, ta posmatračka misija navodi da do 14. maja, pored dopuna Zakona o jedinstvenom biračkom spisku, "nisu usvojene nikakve druge izmene primenljive na ove izbore". Ipak, dodaje se da je nekoliko sagovornika te misije izrazilo je zabrinutost oko tačnosti jedinstvenog biračkog spiska. U izveštaju se, između ostalog, govori i o problemima sa prikupljanjem potpisa zbog nepristupačnosti nadležnih organa za opoziciju i izražava zabrinutost zbog moguće kupovine glasova i pritisaka na zaposlene u javnom sektoru.
I dijalog i biznis: Tokom 2022, kada su evropski predstavnici posredovali u dijalogu vlasti i opozicije o izbornim uslovima, kompanija Beust&Collegen International, u kojoj je partner jedan od evropskih posrednika u tim pregovorima, Knut Flekenštajn, imala je poslovne veze sa Srpskom naprednom strankom, saznao je CINS. Istraživanje je pokazalo da je SNS 2022. godine platio nešto manje od 40 hiljada evra konsultantske usluge toj nemačkoj firmi a analitičar nemačkog ogranka organizacije Transparentnost Mikael Rumegu Ruvel (Mickael Roumegoux Rouvelle) ocenio je da taj slučaj budi sumnje jer je Flekenštajn bio predstavnik Evropske unije u dijalogu od 2019. do 2022. godine.„Ako je pružao konsultantske usluge SNS-u 2021. i 2022. godine ili bio uključen u dobijanje konsultantskog ugovora za svoju kompaniju, to bi bio sukob interesa“, rekao je on. Istraživanje je pokazalo da je SNS taj trošak u svom finansijskom izveštaju vodio kao obuku članstva.
Forma i suština: Čak i ako je Flekenštajn učestvovao u poslu svoje kompanije sa SNS-om, Rumegu Ruvel kaže da formalno nije prekršio nikakva pravila. U to vreme, prema njegovim rečima, bivši poslanici su odmah nakon prestanka funkcije mogli da se bave lobiranjem ili zastupanjem tuđih interesa. Novo pravilo je uvedeno prošle godine, pa oni to sada mogu šest meseci nakon funkcije, uz obavezu da se upišu u Registar transparentnosti EU. To nije dovoljno, smatra Rumegu Ruvel.
Evroskeptična mladost: Srednjoškolci u Srbiji su evroskeptici, pokazuju rezultati najnovijeg istraživanja koje je, uz podršku Švedske, sprovela Beogradska otvorena škola (BOŠ), u okviru programa "Civilno društvo za unapređenje procesa pristupanja Srbije Evropskoj uniji − Europe ASAP". Kako se navodi u saopštenju BOŠ, podaci pokazuju da srednjoškolci ne sumnjaju u EU, već u izvodljivost evropskog projekta u Srbiji. Dodatno, dodaje se u saopštenju, EU za je srednjoškolce sinonim za uređen sistem, poštovanje pravila i jednakost šansi, što ne prepoznaju u funkcionisanju javnih vlasti i institucija u Srbiji, kao ni u načinu života i mentalitetu sunarodnika.
Srednjoškolci u Srbiji su evroskeptici
po podacima BOŠ
Brisanje Putinovih kritičara: Udruženje građana "Rusko demokratsko društvo" izbrisano iz registra pravnih lica, saopštio je osnivač tog društva Peter Nikitin. On je najavio da će društvo nadalje postojati kao neformalno udruženje ruskih antiratnih volontera u Srbiji. Društvo je osnovano 2022. godine kada je zbog početka rata u Ukrajini u Srbiju doselilo na desetine hiljada ruskih državljana. Cilj društva je da se da glas novoj ruskoj dijaspori i brani njene interese održavajući sastanke, događaje, skupove i šetnje, gradi dobre odnose sa Srbijom, ali i brani interese Rusa u srpskim i međunarodnim sudovima ukoliko to bude potrebno.
Privodjenje zbog posete kineskog predsednika: Uoči posete kineskog predsednika Si Đinpinga Srbiji, član društva srpsko-kineskog prijateljstva Dejan Marković priveden je i zadržan u policiji 48 sati. Prema rečima njegove ćerke, zadržan je bez razloga, a uz njega privedene su još tri osobe. Sara Marković, ćerka uhapšenog, rekla je za N1 da se isto dogodilo i 2014. godine kada je kineska delegacija dolazila u Srbiju. „Moj otac je praktikant Falun gonga ili Falun dafa. Falun dafa je vrsta kineskog budizma koji je u Kini progonjen od strane vlasti i to nepravedno već skoro tri decenije”, rekla je ona. Milan Filipović iz YUCOM-a rekao je da takvo činjenje nije u skladu sa Ustavom Srbije.
Plagiranje medija: Novopostavljeni ministar informisanja i telekomunikacija Dejan Ristić, u vreme dok je bio „samo” istoričar koji gostuje po TV studijima i objavljuje i potpisuje svoje visokotiražne knjige, u knjizi „Zablude srpske istorije” prepisao je pojedine delove teksta koje nekoliko meseci ranije pisala Danka Mihajlović za Fake news Tragač, bez navođenja autora i izvora i tako ih predstavio kao svoje. Fake news Tragač je tim povodom preneo delove svog originalnog teksta, kao delove iz knjige ministra Ristića, koji su nekad doslovno preneti, nekad stilski dorađeni, nekad parafrazirani. Celokupan kostur teksta, svi dokazi, pa i pojedine zanimljivosti do kojih je autorka dolazila dvomesečnim istraživanjem, preneti su bez imalo ograde.
Plagiranje među svojima: Novi premijer Miloš Vučević nije svoj program rada vezan za obrazovnu politiku bazirao na sličnim obećanjima kao i njegova prethodnica Ana Brnabić, već je i za potrebe svog ekspozea na više mesta doslovno prepisivao od dojučerašnje premijerke, piše Danas.
Gotovo rutinski, ministar policije i provladini mediji pokušali su da demantuju vest o ubistvu na dečjem igralištu. Ostalo je pitanje – da li bi, da žrtva nema brata u vlasti druge države, slučaj ostao zataškan? I koliko je takvih u zemlji u kojoj je čak i zaštitnik građana optužen za zlostavljanje?
Prolećne vesti: Maloletne ubice i pucnji u decu
Đorđe Mijatović (37), brat potpredsednika Vlade Federacije BiH i ministra razvoja i preduzetništva Vojina Mijatovića ubijen je 26. maja u Beogradu. Mijatović je preminuo nakon što su ga pretukla dvojica maloletnih huligana u dečijem parku na Voždovcu. Jedan od osumnjičenih za napad, star 16 godina, uhapšen je, a drugi, godinu dana stariji, potom se predao. U prvom reagovanju na događaj, ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je da nije reč o ubistvu i da ne postoje ni snimci ni svedoci događaja, a spekulisao je i o navodnim zdravstvenim problemima koji su prouzrokovali smrt. U provladinim medijima pojavila se verzija prema kojoj je sam Mijatović “zamahnuo ka jednom muškarcu, pao i udario glavom”, nakon čega je preminuo. S druge strane, na TV N1 pojavio se snimak događaja i svedoci koji su potvrdili da je Mijatović pretučen, a u BH medijima pojavile su se informacije sa obdukcije. Svedoci su, takođe, izjavili da ista grupa huligana od ranije maltretira građane, zbog čega su je prijavljivali policiji. Mijatović je, prema navodima medija, pokušao da zaštiti sina kome su huligani oteli loptu i maltretirali ga.
Vazdušnom puškom na decu: Dvoje dece je tokom jedne sedmice, usred Beograda, pogođeno metkom iz vazdušne puške. Prvo je pogođen dečak u Sarajevskoj ulici, a potom i devojčica kod Kalemegdana. Počinioci su u oba slučaja uhapšeni. Istog dana kada je devojčica pogođena metkom iz vazdušne puške u burtinu, osamnaestogodišnjeg mladića kod Cvetnog trga u centru grada prebila je grupa mladića, nanevši mu teške telesne povrede.
Nasilje u školama i dalje cveta: Za manje od deset dana dvojicu nastavnika pretukli su učenici (u Bačkoj Topoli nastavnika Tehničke škole pretukao je tokom časa bivši učenik star 16 godina, a profesor Treće beogradske gimnazije dobio je teške telesne povrede dok je pokušavao da razdvoji dvojicu učenika koji su se potukli, nakon čega je prekinut sportski humanitarni turnir Gimnazijada). Saznali smo, tokom maja, i za slučaj vršnjačkog fizičkog i seksualnog nasilja nad učenicom petog razreda iz Toponice kod Malog Crnića koje je trajalo od početka godine, ali su prijave roditelja odbacivane uz obrazloženje da su u pitanju “dečja posla”. Iz Zemuna je stigla vest da je osnovac, učenik četvrtog razreda, potegao nož na vršnjaka iz razreda.
…i zato novo krivično delo u Zakonu: Sindikati su tražili zaštitu od nasilja, a Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije (USRS) organizovala je 16. maja pred Skupštinom Srbije protest zbog porasta nasilja u školama, naročito, kako su saopštili, prema nastavnicima. Nakon masovnog protesta, na sastanku ministarke prosvete Slavice Đukić Dejanović i ministarke pravde Maje Popović sa predsednicima i predstavnicima reprezentativnih sindikata u prosveti dogovoreno je da se u tekst izmena Krivičnog zakonika uvrsti posebno krivično delo kojim će se sankcionisati napad na zaposlene u obrazovanju.
Umesto zaštite, savet za „čeličenje“ deteta: Sedmogodišnji dečak, učenik Osnovne škole "23. oktobar" u Sremskim Karlovcima bio je u više navrata žrtva maltretiranja dečaka iz sedmog razreda. Iako je maltretiranje prijavljeno školi, ona je reagovala tek kada je slučaj prijavljen policiji. Roditelji su od deteta saznali šta se dogodilo nakon čega su razgovarali sa direktorkom škole. Međutim, kako je za N1 rekla majka dečaka, Ivana Lazarević, stekli su utisak kao da se to ne shvata ozbiljno, a u jednom trenutku direktorka je rekla majci da treba da „čeliči dete“. Medijima se obratila jer je, kako kaže, zabrinuta, uplašena i nije imala način da reši problem.
Sumnjive povrede Zorana Babića: Visoki funkcioner SNS Zoran Babić posle nesreće u Doljevcu, u kojoj je poginula Stanika Gligorijević, januara 2019, imao je povrede karakteristične za vozača, pokazalo je veštačenje, piše nedeljnik Radar u tekstu koji ukazuje da se u politički osetljivim predmetima pojavljuju uvek isti veštaci koji manipulišu nalazima. Za tu nesreću, međutim, osuđen je Babićev vozač, a dva ključna minuta snimka sudara ostala su nedostupna za sud.
Unapređenje episkopa nedodirljivog: Episkop vranjski Pahomije očigledno je na poslednjem saboru Srpske pravoslavne crkve unapređen u čin Mitropolita, piše portal InfoVranjske. Više dečaka optužilo je vladiku Pahomija za seksualno zlostavljanje, ali se, uprkos tome što, kako stoji u obrazloženju jedne oslobađajuće presude,“određeni stepen osnovanosti sumnje postoji”, vladika pokazao kao nedodirljiv.
Episkop vranjski Pahomije je unapređen u čin Mitropolita.
portal InfoVranjske
Zaštitnik ili zlostavljač: Grupa zaposlenih pismom je od Narodne skupštine zatražila razrešenje Zaštitinika građana Zorana Pašalića, koga su optužili za kršenje zakona i zlostavljanje na radu, javio je N1. Pašalić je odbio da o tome govori. „Molimo narodne poslanike da provere navode i pokrenu postupak za razrešenje Zaštitnika građana Zorana Pašalića i uskrate legitimitet nezakonitom, nestručnom, nesavesnom i nedostojnom ponašanju naoružane osobe, sklone alkoholu, zapošljavanju na osnovu falsifikata, nezakonitom trošenju budžetskih sredstava, pretnjama, ponižavanju i vređanju žena, koji se krije iza funkcije Zaštitnika građana“, navodi se u pismu grupe zaposlenih koje su uputili Skupštini. Pašalića je za zlostavljanje na radu još 2021. javno optužila dugogodišnja službenica u instituciji Zaštitnika građana Dragana Grabovica, koja se ubrzo i penzionisala. Pašalić je 2017. godine došao na funkciju Zaštitnika građana na predlog SNS, SPS i PS, a 2023. godine reizabran sa novim mandatom na osam godina.
Pretnje opozicionom kandidatu: Narodni poslanik, potpredsednik Narodnog pokreta Srbije (NPS) i nosilac liste „Biramo Niš“ Đorđe Stanković saopštio je da je izložen pretnjama i da je zabrinut za bezbednost porodice, zbog čega je u upravi kriminalističke policije dao izjavu. „Rečeno mi je da je u ovakvim situacijama licima koja imaju imunitet određivana policijska zaštita. Odluku o tome da li ću dobiti zaštitu ili ne će doneti tužilac i javnost će biti obaveštena“, naveo je Stanković. On je rekao da su mu upućene pretnje u kojima se navodi „da iseli porodicu iz grada i da je bolje da ga nema“.
Kazna za sina opozicionara: Sin kuršumlijskog opozicionara Boško Ilić izbačen je iz lokalnog fudbalskog kluba, uz, kako tvrdi, obrazloženje da je to neophodno da bi opština nastavila da finansira klub, javio je N1. Predsednik FK Kosanica Slobodan Đorđević rekao je za da ne zna „zašto je Ilić najuren iz kluba“ i uputio novinara da o tome pita u opštini. Na čelu opštine je Vojimir Čarapic, a njegovo se ime pominje i u porukama iz kluba koji opština finansira. Na poziv N1 nije bilo odgovora.
Šapić napao telefon: Doskorašnji gradonačelnik Beograda i aktuelni kandidat SNS za tu funkciju Aleksandar Šapić oteo je građaninu telefon i bacio ga na ulicu. Šapića, koji je nameravao da građanima i novinarima predstavi rezultate uređenja savske obale dočekali su i aktivisti udruženja "Za naš kej", sa kojima je najpre stupio u verbalni sukob, da bi, potom, jednom od njih oteo telefon i bacio ga. Građanin kome je otet telefon, inače, zaposlen je kao snimatelj na TV N1, ali u tom trenutku nije bio na zadatku.
Studentske vežbe: Izbori za studentski parlament na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu obeleženi su iznošenjem kutija sa glasovima, blokadom glasanja, ubacivanjem glasačkih listića i šamarima. Na izborima je kandidovana samo jedna lista, a student iz grupe STAV pokušali su da spreče da se održe izbori sa samo jednim kandidatom, dok su članovi Saveza studenata tražili da se izbori održe, što je dovelo do sukoba. Intervenisala je policija. Oko 100 zaposlenih na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu osudilo nasilje prilikom izbora za Studentski parlament. “Napadi na studente iz organizacije STAV deo su nasilja koje je na naš fakultet dospelo prilikom blokade fakulteta od 28. do 31. marta, kada su zgradu okupirale osobe među kojima je bilo i onih koji nisu studenti Filozofskog fakulteta, niti su uopšte studenti”, piše u njihovom Apelu. Prethodno su, u aprilu, burni izbori održani na Fakultetu političkih nauka i Pravnom fakultetu u Beogradu.
Femicid, tradicija koja traje: Trend nasilja nad ženama i femicida nastavljen u Srbiji i tokom 2024, saopštilo je Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog povodom nacionalnog Dana sećanja na žene žrtve nasilja, 18. maja. Iz tog resora su podsetili da se tri dana ranije desio poslednji femicid u Srbiji i da je to deveti slučaj od početka godine. Nacionalni Dan sećanja na žene žrtve nasilja ustanovljen je odlukom Vlade Srbije 2017. godine u znak sećanja na 18. maj 2015. godine, kada je u tri dana u porodičnom nasilju ubijeno sedam žena.
Fotografije i video materijal: Canva ilustracije, Istinomer
Maj 2024. godine
Specijalno izdanje Istinomera